home

//Petrokanalen// **Skoleårsoppsummering 2009 - 2010

27. mai og 10. juni 2010** Til stede: Eva, Sissel, Terje, Mari Anne, Sigbjørn, Odd, Anna Marita, Dag, Børge, Kjell Kåre, Jostein og Bård Inge. (10/6 også Torstein)
 * Rom 417 kl. 1330.**

//Infrastruktur.// Rom 303 Sittemulighet for lærer ved ståkateter. Sjekk høyttalere for funksjon. Rom 308 Sittemulighet for lærer ved ståkateter. Fjerne stor printer på bakerste rad. Rom 201 Mulighet for strømuttak til bærbare uten å røre strømuttaket til de stasjonære pc'ene. Sjekk pc'er og tastaturer/mus for funksjon. Rom 205 Simulator skal organiseres bedre med ståkateter og monitorer i front. Trådløst nett for svakt. Rom 210 (lærerrom) Dårlig lydskjerming mellom lærerrommet og grupperommet mot øst. Tiltak bør iverksettes. Rom 126/slamlab Ingen kommentarer Rom 123 Fingertrøbbel ved bruk av data/video. Må lages en lettfattet rutine som ligger tilgjengelig. Rom 302 Rommet er mye reservert på kurssenteret. Eneste rom med DAK. Utstyrsrom Seadrill tilbyr oss mer utstyr. Mye ligger rundt i klasserommene. Dette må samles i dette rommet. Veggene rundt ventilasjonskanalene må kles med rene flater for bedre utnyttelse. Simulatorer Autolab. Velutstyrt og funksjonelt laboratorium. Sambruk med elektrofordypning automatisering. Hydraulikklab. I blant vanskelig med tilgang. Store deler vil bli overflyttet til Tømmerodden. Annet // Organisatoriske forhold // skolerute vedtatt puljeplan Studentene må gjøres oppmerksomme på ukehoppet i denne planen. En naturlig samling i forlengelsen av forrige skoleårs rytme er uke 32 + 33 for pulje A. For å få presset inn de 13 samlingsukene i kalenderen, blir første samling for pulje A uke 33 + 34. Dette medfører at flere studenter sikkert må endre pulje for å få best tilpassing til egen skiftplan. modulplan (samordningsplan) Viktig at disse legges tilgjengelige for studentene så tidlig som mulig. fremdriftsplan Utgjør sammen med modulplanen, et viktig redskap for læringen. Viktig at fremdriftsplanen også legges tilgjengelige for studentene så tidlig som mulig. timeplan Det oppleves i blant at lærerplanene viser avvik fra klasseplanene i Novaschem. Kan skyldes at maskinen henter gammel utgave fra minnet. Bruk ”oppdater” i nettleseren. Sikkert fordel at avdelingsleder håndterer drift av timeplaner, men Ole gjør en rask og god jobb, ble det sagt. annet
 * 204: operativ simulator for boring og trykkontroll. Har brønnmodell. IWCF-sertifisert. Internopplæring påkrevd for å få flere brukere.
 * 205: operativ simulator for boring, trykkontroll, brønnoverhaling og flowing well. IWCF-sertifisert. Internopplæring påkrevd for å få flere brukere. Ståkateter vi bli plassert foran på lærerplass og utstyres med to skjermer for simulatorkontroll.
 * Forrom 204: operativ, men primitiv simulator basert på DOS 6.2 operativsystem. Det finnes folk ”out there” som kan kjøre den. Mer moderne simulator bør anskaffes på sikt.
 * RamRig: operativ simulator. Suveren på overflatefunksjoner. Mangler brønnmodell.
 * Cyberbase (COSL). Moderne overflatesimulatore. Mangler (foreløpig?) brønnmodell.
 * Det er ønskelig å få etablert kontaktpersoner pr. utstyrsenhet for koordinering av tilgang. Reservasjonssystemet kan også brukes.
 * Ikke bare utstyr men også kommunikasjonslærernes arbeidsfelt må gjøres kjent for de tekniske lærerne.
 * Skolen må ha 2 datarom.
 * Generelt bør PC’er og utstyr gjennomgås før neste skoleår.
 * Lærere bruker kun klasseromsmaskiner, ikke egne bærbare.
 * PC i 205 anses som svært treg.

// Hovedprosjekt // organisering Bedre organisering i år. Bedre oppfølging i forhold til hva studentene kommer til å levere. Hovedprosjektet kan med fordel startes tidligere, men med lav intensitet. valg av prosjektinnhold Tidlig start tillater at en i større grad kan trekke inn skolens partnerskapsbedrifter og andre bedrifter i prosjektene. gruppesammensetning Studentene må nektes/frarådes å kjøre aleneprosjekter fra skolestart. veiledning Alle må bidra til at kommunikasjonsveilederne blir brukt mer. Studentene må pålegges å avtale kontaktpunkter med kommunikasjonslærerne. karakterkravene Listen over karakterkrav brukes ikke så aktivt. Listen bør gjennomgås ved skolestart. Hensikten med listen er å få studentene til å strekke seg. Bør være sentral og kjent av alle. vurdering Veldig mye bedre i år. Samme modell benyttes neste år. annet Studentene bør oppfordres, i den grad det er hensiktsmessig i prosjektene, å foreta egne undersøkelser. Det være seg i forbindelse med økonomi, sikkerhet osv.

//Moduldrift// 5P og 6P Det bør startes miniprosjekter både i 1. og 2. år slik at dette ikke er nytt når hovedprosjektene begynner. 7P I 7P03 er det to store moduler som er så beslektet at de med fordel kan startes og sluttes samtidig.

//Læremidler// El-petroleum Odds innsendte rettinger ikke ennå rettet på nettet. Viktig å få revidert 7P-relaterte deler. Selv om ikke alle er fornøyde med læreverket, bør studentene påøves press for å kjøpe verket. Å sakse fra verket og lime inn i ITL er ulovlig. Andre læreverk Karlsens kommunikasjon er vanskelig. Studentene i borefordypningen ønsker at det brukes engelske termer.

Læringssenterets personalundersøkelse:

Vedtatt redskapsintegrering i revidert planverk:



Rom 417 kl. 1330 - 1415 Referat med blå skrift.
 * Avdelingsmøte 18. februar 2010**

Til stede: OddB, Sigbjørn, Terje, Anna Marita, Mari Anne, Dag, Eva, Kjell Kåre, Sissel og Bård Inge.

Sak 01/10 Fagdagene - status Petroleumsdagen er torsdag 18. mars. Seabed Rig v/Lars Raunholt [] har sagt ja til å holde et innlegg på inntil 45 minutter om dette konseptet. Mari Anne jobber gjennom tidligere elev om å få en presentasjon av Skangass [] om det nye LNG-anlegget i Risavika. Børge tar kontakt med Kristell Nygård i [] med tanke på et innlegg tilknyttet Light Well Intervention. En studentgruppe vil også bli tildelt ca. 15 minutter for å orientere om hovedprosjektet sitt relatert til Reelwell boremetodikk []

Sak 02/10 Investeringsmidler til inventar og utstyr. Søknadsfrist 15. mars. Mari Anne minnet om at produksjonssimulator fortsatt er aktuelt.

SKOLER
 * INVESTERINGSMIDLER TIL INVENTAR OG UTSTYR VED DE VIDEREGÅENDE

Fylkestinget har i vedtatt budsjett for 2010 bevilget 20 mill. kroner som investeringsmidler til inventar og utstyr ved de videregående skoler. Av dette beløpet vil ca. 6.1 mill. kroner bli overført de enkelte skoler som investeringsmidler uten noen søknadsprosedyre. Til rest vil det følgelig være ca. 14 mill. kroner som vil bli fordelt etter søknad fra skolene.

Fylkesrådmannen vil be skolene vurdere sine behov for bevilgninger til nødvendig inventar og undervisningsutstyr til den tilbudsstrukturen som er vedtatt for neste skoleår 2010/2011.

Til bruk for skolenes søknader vedlegges det et skjema som vi ber skolene fylle ut i prioritert rekkefølge, sammen med nødvendige kommentarer og opplysninger.

Frist for søknadene settes til **15. mars 2010.** ||

Sak 03/10 Redusert stilling neste skoleår. Frist for søknad 9. mars. Leder minnet om fristen. Sak 04/10 Fag og timefordeling  Leder inviterte til innspill både i forbindelse med fag- og timefordelingen, men også for årsplanen (tidligere modulplan og ukeplan).

¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤¤

**Planleggingsdagen 21. desember 2009

Avdelingsmøte 17. desember 2009 ** Rom 417 kl. 1330 - 1500.

Referat med blå skrift.

Til stede: Terje, Sigbjørn, Mari Anne, Linda, Anna Marita, Kjell Kåre, Eva og Bård Inge.

Sak 57/09 Presisering av rettighter for ansatte som skal ta eksamen

Fylkeskommunen har fått melding om at det er ulik praktisering med fri i forbindelse med eksamen. Ved noen av de videregående skolene brukes fortsatt bestemmelsene i Statens personalhåndbok. Dette avtaleverket gjelder ikke lenger. Det falt bort ved overgangen til KS for alt undervisningspersonalet, 01.05.04. Nå gjelder HTA i KS og permisjonsreglementet i Kommunenes personalhåndbok for alle ansatte, jf også permisjonsreglementet for Rogaland fylkeskommune. Bestemmelsene i HTA (KS) når det gjelder eksamen/fagprøver/prosjekt og lignende: // ”I forbindelse med avleggelse av eksamen, gis permisjon med lønn for eksamensdagen(e) samt to lesedager før hver eksamen. Ved eksamensformer som varer 3 sammenhengende dager eller mer, skal det drøftes ytterligere tilrettelegging. // //Det er en forutsetning at vedkommende ville hatt ordinært arbeid de to dagene umiddelbart før eksamen, og at faget har betydning for kommunen.” // Bestemmelsene i personalhåndboka (KS) gir i tillegg følgende kommentarer: //I og med at faget skal ha betydning for kommunen, faller enkelte prøver/eksamener utenfor. Dette gjelder bl.a. førerprøver (med mindre dette er i arbeidsgivers interesse, for eksempel utvidelse av førerkort), fornyet prøve til eksamen i videregående skole og eksamen som ligger helt utenfor arbeidstakerens arbeidsområde og naturlige karriereutvikling.// // Dersom eksamensformen varer i tre sammenhengende dager eller mer, kan det drøftes ytterligere tilrettelegging. Det betyr nødvendigvis ikke flere dager med permisjon med lønn, men det kan for eksempel være at arbeidsgiver legger til rette for avspasering, ferieavvikling eller endret arbeidstid.” // Permisjonsreglementet for Rogaland fylkeskommune: // For gruppe/hjemmeeksamen som går over flere dager kan innvilges maksimum 3 dager fri med lønn i forbindelse med eksamen. Dette inkluderer lesedager. //

Avdelingen ble bedt om å ta overstående til etterretning.

Sak 58/09 Orientering om planleggingsdagen mandag 21. desember.

 Programmet blir i korthet: 0800 - 0945 Vurdering v/Bård Inge 1000 - 1120 Havbunnsinstallasjoner v/Terje Grønning, Vetco 1120 - 1145 Lunsj 1200 - 1400 Besøk på Vetcos baseområde i Dusavika

Sak 59/09 Praktisk eksamensgjennomføring våren 2009. Eksamensplanen under legger opp til fleksibilitet når det gjelder eksamensform. Studentene skal så tidlig som mulig i modulen få rede på hvilken eksamensform de kan utsettes for ved eventuelt uttrekk. Noen moduler avsluttes ved skoleårets slutt. Et uttrekk vil da medføre eksamen etter skoleslutt. Vi må ta en kreativ diskusjon for å komme frem til gode løsninger som kan forelegges studentene vedrørende dette.

trinn ||  || Petro- modul ||  || Trekktidspunkt ||   || Mulig eksamen pulje A ||   || Mulig eksamen pulje B ||
 * Års-


 * 5P ||  || 1 ||   || Onsdag 17. mars kl. 1500 ||   || 16. – 19. april ||   || 7. – 10. mai ||


 * || 2 ||  || Onsdag 28. april kl. 1500 ||   || 30. apr. – 3. mai ||   || 18. – 21. juni ||


 * || 3 ||  || Onsdag 11. november kl. 1500 ||   || 11. – 14. des. ||   || 5. – 8. feb. ||


 * 4 ||  || Onsdag 11. november kl. 1500 ||   || 11. – 14. des. ||   || 5. – 8. feb. ||


 * 5 ||  || Onsdag 11. november kl. 1500 ||   || 11. – 14. des. ||   || 5. – 8. feb. ||

trinn ||  || Petro- modul ||  || Trekktidspunkt ||   || Mulig eksamen pulje A ||   || Mulig eksamen pulje B ||
 * Års-


 * 6P ||  || 6 ||   || Onsdag 10. mars kl. 1500 ||   || 9. – 12. april ||   || 30. april – 3. mai ||


 * || 7 ||  || Onsdag 11. november kl. 1500 ||   || 11. – 14. des. ||   || 5. – 8. feb. ||


 * 8 ||  || Onsdag 28. april kl. 1500 ||   || 28. – 31. mai ||   || 18. – 21. juni ||


 * 9 ||  || Nasjonal eksamen vår 2010 ||   || ** 2. – 4. juni ** ||   || ** 2. – 4. juni ** ||

trinn ||  || Petro- modul ||  || Trekktidspunkt ||   || Mulig eksamen pulje A ||   || Mulig eksamen pulje B ||
 * Års-


 * 7P ||  || 11 ||   || Onsdag 21. oktober kl. 1500 ||   || 4. – 7. des. ||   || 20. – 23. nov. ||


 * || 12 ||  || Onsdag 17. mars kl. 1500 ||   || 16. – 19. april ||   || 7. – 10. mai ||


 * || 13 ||  || Onsdag 21. april kl. 1500 ||   || 21. – 25. mai ||   || 11. – 14. juni ||


 * || 14 ||  || Onsdag 28. april kl. 1500 ||   || 28. – 31. mai ||   || 18. – 21. juni ||


 * || 15 ||  || Obligatorisk, etter nærmere avtale ||   ||   ||   ||   ||


 * || 22 ||  || Onsdag 17. mars kl. 1500 ||   || 16. – 19. april ||   || 7. – 10. mai ||


 * 24 ||  || Onsdag 28. april kl. 1500 ||   || 28. – 31. mai ||   || 18. – 21. juni ||


 * 25 ||  || Obligatorisk, etter nærmere avtale ||   ||   ||   ||   ||


 * 31 ||  || Onsdag 17. mars kl. 1500 ||   || 16. – 19. april ||   || 7. – 10. mai ||


 * 32 ||  || Onsdag 21. april kl. 1500 ||   || 21. – 25. mai ||   || 11. – 14. juni ||


 * 34 ||  || Onsdag 28. april kl. 1500 ||   || 28. – 31. mai ||   || 18. – 21. juni ||


 * 35 ||  || Obligatorisk, etter nærmere avtale ||   ||   ||   ||   ||

Utfordringen kan løses ved å konsentrere timene mot begynnelsen av siste uke og bruke torsdag og fredag til eventuell muntlig eksamen. Intensiteten i ukene på slutten er forholdsvis lav.

Sak 60/09 Hovedprosjekt og fagdager. Leder sådde ideen om at prosjektgrupper kunne tilbys tid til en 15 minutters presentasjon under fagdagene der de kan orientere om valg av emne, arbeidet så langt og endelig mål. Slik fremføring vil være frivillig for prosjektgruppene, men kan virke positivt inn på modulkarakteren. Veiledere må sikre kvalitet. Mari Anne foreslo at det under en av høstens planleggingsdager kunne avholdes et internt seminar der alle skolens hovedprosjektveiledere kom sammen og delte erfaringer. Ideen ble oppfattet som god.

Rom 417 kl. 1330 - 1500. Referat med blå skrift.
 * Avdelingsmøte 3. desember 2009**

Til stede: Terje, Sigbjørn, Dag, Jostein, Mari Anne, Linda, Gry, Sissel og Bård Inge.

Sak 53/09 Borings deltakelse i pilotprosjektet for et nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk. Linda og Bård Inge orienterte om, og veien videre i forhold til seminaret i Bergen sist uke. Vår "hjemmelekse" til januar er å beskrive boreutdanningen i dette skjemaet.

Sak 54/09 Planleggingsdagen 21.desember. Vi må sette fokus på havbunn og veien videre mot oppstart høsten 2010. Det ble sterkt påpekt behovet for faglig påfyll og at det måtte bli en sentral del av planleggingen. Sak 55/09 Revisjonen av nasjonalt planverk. Status ved Bård Inge.[|Plan boring] Bård Inge orienterte om status på planarbeidet. "Sissels mal" falt i god smak hos nasjonalt utvalg og vil bli brukt som mal også for de andre planene. Utvalget er helt utvetydige på at redskapsfagene nå skal integreres. Sak 56/09 Stillingssituasjonen. Status ved Bård Inge. "Hullet etter Linda" vil bli delvis forsøkt fylt av ny lærer med noe omkalfatring av planene.

Rom 417 kl. 1330 - 1500.
 * Avdelingsmøte 5. november 2009**

Referat med blå skrift.

Til stede: Anna Marita, Terje, Kjell Kåre, Sigbjørn, Dag, Jostein, Børge, Mari Anne, Linda, Gry og Bård Inge.

Sak 50/09 Karakterkrav i forbindelse med hovedprosjektet.

Jeg har i melding til dere nylig foreslått. Jeg har til nå fått inn kommentarer fra Kjell Kåre som er med rød skrift. Siden det det dreier seg om to karakterer; en for selve prosjektet/prosjektrapporten og en for eksamen (oppsummeringsnotat/muntlig høring) er det kanskje naturlig å sette opp to kravbeskrivelser. Hensikten med disse kravene er å gi studentene noe å strekke seg etter. Problemstillinger: Bør den muntlige presentasjonen inngå i modulkarakteren? Kan vi hente momenter fra bachelorveiledningen fra UiS ?

Dokumentet ble gjennomgått punktvis og innspill ble diskutert og vurdert. Den endelige teksten ble som følger: For å klargjøre grenseoppgangene mellom modulkarakter og eksamenskarakter bedre ble det enighet om følgende praksis: Modulkarakteren settes på grunnlag av det skriftlige arbeidet og prosessene frem til prosjektrapportproduktet. Eksamenskarakteren settes på grunnlag av muntlig samtale/fremføring i forbindelse med oppsummeringsnotatet/oppsummeringspresentasjonen.

Sak 51/09 Fagskoleprosjekt om pilot utdanninger Borefordypningen ved skolen er plukket ut til å bli med i et fagskoleprosjekt om pilotutdanninger.

Kunnskapsdepartementet, som har regien på dette, sier: "Formålet med arbeidet er å få på plass et kvalifikasjonsrammeverk for fagskolene som passer inn i en større sammenheng. Det innebærer at kvalifikasjonsrammeverket må passe til kvalifikasjonsrammeverket for høyere utdanning. Det må også passe inn i et eventuelt kvalifikasjonsrammeverk på vgo-nivået. Samlet vil disse utgjøre et nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk (NKR). Den umiddelbare utfordringen i fagskolesektoren er at det er store variasjoner i utdanningene både i lengde, dybde, fagområder og metodiske tilnærminger. Det er i første omgang behov for en bedre oversikt over disse variasjonene. Det er ikke mulig å gå dypere inn i fagskolefeltet, før man har mer kunnskap. Fagskoleprosjektet vil skje i tre faser: erfaringsfasen, utviklingsfasen og implementeringsfasen. Det er kun den første fasen, erfaringsfasen, det i denne omgang er mulig å legge en utfyllende plan for. Dette fordi den lærdom man får fra denne fasen vil gi sterke føringer på hvordan man bør gripe an utviklingsfasen og implementeringsfasen."

Arbeidsseminar i forhold til dette blir i Bergen 25. - 26. november. Vi har 3 plasser her. Kjell Kåre og Linda følger begge dager. Børge stiller onsdagen og avløses av Bård Inge på torsdagen.

Det ble orientert om bakgrunn og planer for dette fagskoleprosjektet.

Foreløpig liste over deltakende skoler og tilbud: Sak 52/09 Arbeidsplaner og samordningsplaner. Det mangler fortsatt en del arbeidsplaner og samordningsplaner på årets moduler. Disse må på plass.
 * || **Utdanning og tilbyder** || **Lengde (i år)** ||
 * 1. || ”Psykisk helsearbeid”, Østfold fagskole || 1 ||
 * 2. || "Elkraft" ved Fagskolen i Gjøvik || 2 ||
 * 3. || "BIM-tekniker (Bygnings Informasjons Modell)" ved Fagskolen i Oslo || 1 ||
 * 4. || Toårig ”Bygg”, Bergen tekniske fagskole || 2 ||
 * 5. || "Nettverksdesigner" ved Næringsakademiet Bergen AS || 1 ½ ||
 * 6. || "Visuell kunst" ved Ålesund kunstskole || 2 ||
 * 7. || "Frelsesarmeens offiserutdanning" ved Frelsesarmeens offiserskole, Oslo || 2 ||
 * 8. || "Negletekniker" ved Tone Lise Akademiet, Oslo || ½ ||
 * 9. || ”Eldreomsorg og desentralisert tilbud i eldreomsorg” || 1 ||
 * 10. || ”Petroleumsfag, boring”, Fagskolen Rogaland || 2 ||
 * 11. || "Skipsoffisersutdanning i fagskolen nautisk linje" || 2 ||
 * 12. || Nettbasert utdanning fra NKS Fjernundervisning ||  ||
 * 13. || ”3D animasjon”, Idéfagskolen, Tønsberg || 1 ||
 * 14. || ”__Journalistikk__”, Norges Kreative Fagskole || 2 ||
 * 15. || "Regnskapsmedarbeider" ved Utdanningshuset || ½ ||
 * 16. || Mesterbrevsutdanning. Ansvarlig tilbyder: Studieforbundet Folkeuniversitetet. || 1 ||

Nevnte planer ble etterlyst.

Referat med blå skrift.
 * Avdelingsmøte 22. oktober 2009**

Rom 417 kl. 1330 - 1430 Til stede: Anna Marita, Terje, Kjell Kåre, OddB, Sigbjørn, Dag, Jostein, Sissel og Bård Inge.

Sak 43/09 Moduldriften - hvordan går de påstartede modulene så langt? Sigbjørn, som nå har brønnvæsker, syntes det er snau tid til å komme gjennom øvelsene. Det finnes ingen lab.assistentressurs. Odd påpekte at det i år er større ulikhet mellom studenttallet i de to puljene.

Sak 44/09 Sluttede studenter. I 5P er det registert flere studenter som er savnet. Avdelingsleder har kontaktet 8 av disse. 4 tok aldri eller har gitt fra seg plassen, en har byttet pulje og 3 har fortsatt ikke svart.

Sak 45/09 Hovedprosjektene så langt. Kort status ved veilederne. Kort runde rundt bordet indikerte at de fleste nå har funnet partnere og er i gang. Avdelingsleder understreket igjen at hovedprosjektene ikke er en arena for å briljere med alt en kan fra før, men en arena for å fordype seg i problemstillinger som øker studentenes kompetanse. Det er viktig at kommunikasjonsemnene som er lagt til modulen brukes aktivt både med tanke på opplæring i prosjektteori, men ikke minst med tanke på å la prosjektarbeidet få en språkdrakt som lett lar seg kommunisere også til vg2-elever og folk flest. Ved spørsmål om minimum gruppestørrelse, konfereres avdelingsleder.

Sak 46/09 Bruk av begrepet 'modulplan'. Begrepet modulplan benyttes på forskjellige planer ved skolens ulike fagretninger. For å unngå forvirring og kommunikasjonssvikt på skolen, vil dagens modulplaner (fargerikt gantt-diagram) få igjen sitt gamle navn Ukeplan.

Sak 47/09 Valgfag for produksjonsfordypningen Terje har utarbeidet et utkast til plan for et valgfag med tittelen CO2 rensing. Dette vil bli tilbudt årets avgangskull parallelt med Subsea og IWCF. Noen få 7P03-studenter vil også parallelt kunne få fagprøveteorien slik som før. Når det gjelder valgfag generelt må studentene bli informert om hvilke valgmuligheter de har. Avdelingsleder håndterer dette.

Sak 48/09 Eksamensplan publisert Denne har vært på høring ute blant lærerne og er nå publisert på fellesinformasjonene i ItsLearning.

trinn || Petro- modul || Trekktidspunkt || Mulig eksamen pulje A || Mulig eksamen pulje B ||
 * Års-
 * 5P || 1 || Onsdag 17. mars kl. 1500 || 16. – 19. april || 7. – 10. mai ||
 * ^  || 2 || Onsdag 28. april kl. 1500 || 30. apr. – 3. mai || 18. – 21. juni ||
 * ^  || 3 || Onsdag 11. november kl. 1500 || 11. – 14. des. || 5. – 8. feb. ||
 * ^  || 4 || Onsdag 11. november kl. 1500 || 11. – 14. des. || 5. – 8. feb. ||
 * ^  || 5 || Onsdag 11. november kl. 1500 || 11. – 14. des. || 5. – 8. feb. ||

trinn || Petro- modul || Trekktidspunkt || Mulig eksamen pulje A || Mulig eksamen pulje B ||
 * Års-
 * 6P || 6 || Onsdag 10. mars kl. 1500 || 9. – 12. april || 30. april – 3. mai ||
 * ^  || 7 || Onsdag 11. november kl. 1500 || 11. – 14. des. || 5. – 8. feb. ||
 * ^  || 8 || Onsdag 28. april kl. 1500 || 30. apr. – 3. mai || 18. – 21. juni ||
 * ^  || 9 || Nasjonal eksamen vår 2010 ||   ||   ||

trinn || Petro- modul || Trekktidspunkt || Mulig eksamen pulje A || Mulig eksamen pulje B ||
 * Års-
 * 7P || 11 || Onsdag 21. oktober kl. 1500 || 4. – 7. des. || 20. – 23. nov. ||
 * ^  || 12 || Onsdag 17. mars kl. 1500 || 16. – 19. april || 7. – 10. mai ||
 * ^  || 13 || Onsdag 21. april kl. 1500 || 21. – 25. mai || 11. – 14. juni ||
 * ^  || 14 || Onsdag 28. april kl. 1500 || 30. apr. – 3. mai || 18. – 21. juni ||
 * ^  || 15 || Obligatorisk, etter nærmere avtale ||   ||   ||
 * ^  || 22 || Onsdag 17. mars kl. 1500 || 16. – 19. april || 7. – 10. mai ||
 * ^  || 24 || Onsdag 28. april kl. 1500 || 30. apr. – 3. mai || 18. – 21. juni ||
 * ^  || 25 || Obligatorisk, etter nærmere avtale ||   ||   ||
 * ^  || 31 || Onsdag 17. mars kl. 1500 || 16. – 19. april || 7. – 10. mai ||
 * ^  || 32 || Onsdag 21. april kl. 1500 || 21. – 25. mai || 11. – 14. juni ||
 * ^  || 34 || Onsdag 28. april kl. 1500 || 30. apr. – 3. mai || 18. – 21. juni ||
 * ^  || 35 || Obligatorisk, etter nærmere avtale ||   ||   ||

Sak 48/09 Studentsamtaler/refleksjonsnotat. Det fremkom tildels sterk kritikk av at tidsrammene i 3-årsløpet fra før var så snaue at dette ikke åpnet for rom til studentsamtaler. Det ble endog hevdet at 3-årsløpet utnytter lærerne og at de bevilgende myndigheter bør finansiere to klasser i stedet for en. Det ble trukket sammenlingninger til nystartetde nettilbud ved skolen som ble oppfattet som mer lukurative ressursmessig sett. Momenter som taler for dette, bør behandles under kommende arbeidstidsforhandlinger. Skolens innsats for å dempe frafallet i petroleumsteknisk fagskole har medført økt studentmasse i 2. og 3. årstrinn. En må likevel forsøke å få på plass en ordning der studentsamtalens funksjon blir ivaretatt på en best mulig måte. Det er viktig at studenter som står i fare for å stryke i modulen får råd og mulighet til forbedring. Lykkes ikke dette, må årsaken til stykkarakteren dokumenteres. Modulkarakteren skal aldri komme som en overraskelse på studenten. Avdelingen skal fra nå av ta i bruk understående refleksjonsnotat og dette må implementeres i samarbeid med kommunikasjonslærerne allerede fra første årstrinn. Hvordan vi skal håndtere tilbakemelding fra studentene, får vi diskutere videre.

Vår tidsbegrensede kontaktflate mot studentene kompliserer praktisering av studentsamtaler, men vi må finne frem til en grei praksis rundt dette. Disse samtalene er sentrale i vurderingssammenheng. Landbasert fagskole her hos oss benytter følgende oppsett knyttet til samtalene:

Individuelt refleksjonsnotat I henhold til Nasjonal plan for toårig teknisk fagkoleutdanning skal studenten skrive refleksjonsnotat over egen prosess i forhold til den dokumentasjon som legges i arbeidsmappen. Refleksjonsnotatet legges i arbeidsmappen og inngår i gjennomgangen av denne (studentsamtalen). Det er studentens ansvar at refleksjonsnotatet blir skrevet.


 * Navn: **


 * Modul/Fag: **


 * Dato: **


 * ** 1. Synspunkter rundt egen innsats i faget/modulen ** ||
 * **2. Hvilke emner/emne i faget/modulen oppfattes som krevende/vanskelig?** ||
 * **3. Hva kan være årsaken til at noen emner oppfattes som krevende/vanskelige?** ||
 * ** 4. Reflekter over (tenk gjennom) hva du bør forbedre/jobbe mer med (faglig/personlig) ** ||
 * ** Annet ** ||

Sak 49/09 Eventuelt: Cyberbase/RamRig-simulatorkjøring for avgangsstudenter. Jostein orienterte. Simulatorøvelsene det legges opp til er obligatoriske og innbefatter en obligatorisk innlevering. Det er viktig at studentene gjøres innforstått med at reglene for fravær fra disse simulatorøvelsene tilsvarer reglene for fravær fra vurderingssituasjoner.

= = ** Avdelingsmøte 17. september 2009 ** Referat med blå skrift.

Rom 417 kl. 1330 - 1500 Til stede: Eva, Anna Marita, Terje, Mari Anne, Kjell Kåre, OddB, Linda, Sigbjørn samt gjestene: Ove Rege, Mona Lien, Mona Kyllingstad og Kirsti på kontoret.

Sak 41/09 Læreverket El-petroleum - Informasjon om støtteverktøy og teksthefter. Vett og Viten innledet med en kjapp informasjon om støtteverktøyene 'gule lapper' og 'lage leksjoner'. Forlaget vil ta kontakt med den enkelte lærer og avtale tid for ekskusive enmannskurs i leksjonsbygging. Deretter fulgte de opp med informasjon knyttet til tekstheftene (ny og gammel utgave).

Sak 42/09 Læreverket El-petroleum - Tilbakemelding fra lærerne Sigbjørn/Linda ga tilbakemelding primært om faget produksjon, Odd om trykkontroll, Kjell Kåre om vedlikehold og sammen med Linda om borekunnskap. Mari Anne/Terje meldte tilbake om prosessteknikk. Mindre tiltak vil vi iverksatt snarlig. F.eks. prosessystemer vil kreve mer omfattende gjennomgang. Lærere som har konkrete innspill til korreksjon benytter e-postadressen support@vettviten.no For å sikre god kommunikasjon mellom lærere og Vett og Viten opprettes faget Lærer-vett og viten på ItsLearning.



** Avdelingsmøte 27. august 2009 ** Referat med blå skrift.

Rom 205 kl. 1330 - 1415 Til stede: Linda, Dag, Kjell Kåre, OddB, Mari Anne, Sigbjørn, Terje og Bård Inge.

37/09 Status opptak Det ble i 25. august tatt opp ytterligere 5 studenter; 3 på boring, en på brønnservice og en på havbunn. Disse er nå koblet til Fellesinformasjon 5P på ITL og vil forhåpentligvis ha modulene på plass i morgen tidlig. De vil møte til ulike tidspunkter. Noen få av årets studenter har til nå trukket seg, så dette er "påfyll".

38/09 Skoleårsstart, hvordan går det? Vi kan forbedre informasjonen til nye studenter om at første dag blir full skoledag og at de møter forberedt til dette med egen bærbar. Når det gjelder bruken av El-petroleum, er situasjonen noe blandet. Noen moduler fungerer godt, men andre har definitivt behov for en gjennomgripende revisjon. Vett og Viten bør inviteres til et avdelingsmøte slik at synspunktene kan formidles. Blir "gule lapper" brukt i forbedringsprosessen? Vi kan med fordel også få avholdt en ny runde med opplæring i leksjonsbygging. Det foreligger nå nye teksthefter og det ble stilt spørsmål om disse er reviderte i forhold til de gamle og om gamle evt. må skiftes ut.

39/09 Havbunnsinstallasjoner, godkjenning og veien videre [|Rapport fra sakkyndig komite] [|Skolens kommentarer til sakkyndig rapport] Over nevnte 3 skriv ble raskt gjennomgått. Godkjenningen vår er nå dokumentert. Nå begynner den store jobben med å bli spisskompetente i havbunnsinstallasjoner. Vi vil i dette arbeidet også forsøke å få på plass samarbeidsavtaler med aktuelle selskaper.

40/09 Hvordan håndtere studenter som ligger an til stryk i modulen? Fra nasjonal plan: En modulkarakter kan kun forbedres ved betydelig utbedring, omarbeiding og supplering av arbeidsmappen med påfølgende ny vurderingsmappe. Skolen vurderer i hvert enkelt tilfelle om det er rom for modulkarakterforbedringer, og i så fall hvilke kostnader en slik ekstravurdering vil medføre. Det er viktig at forhold rundt prestasjoner som befinner seg rundt karakter F blir dokumentert og at studenten får anledning til å forbedre seg. Dette er egentlig en prosess innen modulen der vurdering ikke skal komme som overraskelse på studentene. Det vil bli satt opp mer klare retningslinjer for dette om kort tid.

Referat med blå skrift.
 * Avdelingsmøte 7. mai 2009**

Rom 208 kl. 1330 - 1430 Til stede: Gry, Ragnhild, Linda, Dag, Kjell Kåre, KjellJ, Sissel, OddB, Mari Anne, Sigbjørn, Elisabeth, Hans og Bård Inge.

__27/09 Bruk av Utstyrsrommet i verkstedsbygget__. Tanken var å få etablert et utstyrsaktivitetsrom for å kunne utføre demonstrasjoner og mekking på lettere utstyr, ikke et utstyrslagringsrom. Lagring bør kunne foregå andre steder. Dette rommet domineres i dag av bore- og brønnrelatert utstyr. Dette kommer av at utstyrssamlingen har sitt opphav i et tverrfaglig prosjektarbeid for noen år siden. Det har aldri vært tanken å ekskludere noen av fordypningene fra bruk. Leder oppfordret produksjonsfordypningen til å komme med forslag til ønsket bruk. Det flyter for mye pappesker og umerket utstyr i området. Leder har kjøpt inn to skap som vil bli lokalisert i gang/trappearealet med tanke på lagring av utstyr som er i bruk. Utstyr som ikke brukes, vil bli kastet. Når skap er på plass, vil det bli arrangert en sorteringsøkt.

__28/09 Søkesituasjonen__ Første opptak kjøres nå i disse dager. For de 107 primærsøkerne til petroleum er situasjonen:


 * //Fordypning// ||  || //Søkere// ||   || //Til opptak// ||   || //Ukvalifiserte// ||   || //Ikke sendt dok.// ||


 * Boring ||  || 43 ||   || 20 ||   || 1 ||   || 22 ||


 * Brønnservice ||  || 36 ||   || 18 ||   || 3 ||   || 15 ||


 * Petroleumsprod. ||  || 22 ||   || 8 ||   || 2 ||   || 12 ||


 * Havbunn ||  || 6 ||   || 2 ||   || 1 ||   || 3 ||

Som oppstillingen over viser, har en stor del av søkerne unnlatt å ettersende dokumentasjon på utdanning/praksis. Det er iverksatt to tiltak for å bedre dette. Kirsti ringer/mailer aktuelle søkere. Opptakskontoret sender ut meldinger til denne gruppen. Disse vil da komme med i 2. opptak som kjøres senere i mai.

__29/09 Kort orientering om simulatorstatus__ De to simulatorene som står på rom 205 vil bli knyttet sammen slik at de kan benyttes både ved bore- og workoverøvelser. Det kommer to representanter fra CSInc i juni for å utføre oppgraderingsarbeidet. Da kan vi igjen kjøre bullheading og flowing well-øvelser. 205 skal da også kunne brukes til IWCF-sertifiseringsprøver og annen bore/trykkontrollsimulering. COSL-simulatoren i verkstedsbygget er nå satt strøm på og vil om ikke lenge være operativ.

__30/09 Læremidler for neste skoleår__ Tiden er inne for å vurdere læremidlene som brukes. Det er viktig at disse ligger over videregående skoles nivå. Leder ba lærerne gå gjennom læremidler som brukes i inneværende år med tanke på eventuell utskifting. Dette gjelder primært litteratur, da skolen fortsatt vil ha som sin policy å bruke El-petroleumsverket fra Vett og Viten i de tekniske fagene som i dag er dekket. Mari Anne foreslo at leder organiserer en gjennomgang av dette elektroniske læreverket når planrevisjonen er ferdig. Leder vil følge opp dette.

__31/09 Modulkonsentrasjonen__

Med referanse til sak 20/09 under, viser overstående diagram utfallet av undersøkelsen. Blå søyle viser studentenes tilbakemelding og fiolett søyle lærernes.

Sett fra lærernes synspunkt, har de korte modulene flere ulemper. En oppnår ikke tradisjonell modning og arbeidsbelastningen for lærer har vist seg å bli sterkt varierende med til tider store spissbelastninger. Det siste kan avhjelpes ved at lærer dekker større faglig bredde og/eller at driften av vgs-klassene gjøres mer dynamisk. Det ble også diskutert hvorvidt det er hensiktsmessig at lærere i størst mulig grad pr. år tilhører ett skoleslag eller om en skal videreføre praksis med at lærere i stor grad går "på tvers". Ulempen med å gå mye "på tvers" er at en da blir del av flere team. Det ble likevel understreket den gode vekselvirkningen ved å være begge steder. Leder vil komme til bake med utkast til ukeplan når fag/timefordelingen er mer klar.
 * ~ 1. Flervalgsspørsmål ||  ||~ Prosentsats ||   ||
 * < Er du: ||  ||>   ||   ||
 * < Student ||  ||> 90,9% ||   ||
 * < Lærer ||  ||> 9,1% ||   ||
 * ~ 2. Flervalgsspørsmål ||  ||~ Prosentsats ||   ||
 * < Vi tar utgangspunkt i samme modulsammensetning som i innværende år (de samme fagene i modulene). Hvis du kunne velge modulkonsentrasjon for neste skoleår, hva ville du da foreslå som mest hensiktsmessig? ||  ||>   ||   ||
 * < Korte moduler slik som i år og så få som mulig av dem samtidig. ||  ||> 72,7% ||   ||
 * < Noe lengre moduler enn i år og dermed noen flere samtidig. ||  ||> 20,8% ||   ||
 * < Betydelig lengre moduler enn i år og dermed ennå flere samtidig. ||  ||> 3,9% ||   ||
 * < Moduler som strekkes gjennom hele skoleåret og dermed alle samtidig. ||  ||> 2,6% ||   ||

__32/09 Revisjon av nasjonal plan - status__ Eksempel på læringsutbytte: Bachelorstudiet i fjernsynsteknikk (Lillehammer): "Etter avsluttet utdanning skal fjernsynsteknikerne kunne utføre alle grunnleggende tekniske oppgaver ved en- og flerkameraproduksjoner på en profesjonell måte. De skal ha utviklet et fagspråk som gjør dem i stand til å kommunisere med andre fagfolk. Studentene skal også ha utviklet evnen til å lære seg bruken av ny teknologi og kunne vurdere hvilken konsekvens bruk av ulik teknologi har for programmets form og innhold. De skal kjenne til fortellerprinsipper i ulike fjernsynsformater og –sjanger og skal være i stand til å lage innslag i magasinprogrammer og andre korte programmer på egen hånd.”

Det ble liten tid til denne saken, som vil bli tatt opp senere. Eksempelet på læringsutbytte over er hentet fra et helt annet område enn vårt, men er altså et eksempel på hvordan en tenker seg læringsutbytte for et tilbud/en fordypning beskrevet. Ved pågående planrevisjon skal det også settes opp læringsutbyttebeskrivelser på modulnivå. Læringsutbytte har en nøkkelposisjon når vi skal tilpasses europeisk kvalifikasjonsrammeverk (EQF). __ 33/09 Fra kunnskap til kompetanse __

// Nivåene under en læringsprosess (Bloom) //

Kunnskap er viktig, men da fagskolen er tertiærutdanning er det også viktig at vi har fokus på kompetanse. Leder oppfordret til å ha Blooms taksonomitrapp i bakhodet når et utarbeider arbeidskrav og lager prøver og eksamen.
 * Trinn 6: (høyt nivå) ||  || Vurdering ||   || drøfte, bedømme, måle, kritisere, verdisette ||   ||
 * Trinn 5: ||  || Syntese ||   || generalisere, organisere, oppsummere, trekke konklusjoner, kritisere, kombinere ||   ||
 * Trinn 4: ||  || Analyse ||   || undersøke, dele opp, dele opp, spesifisere ||   ||
 * Trinn 3: ||  || Anvendelse ||   || kunne bruke, fortolke, tilpasse, forberede, produsere, overføre ||   ||
 * Trinn 2: ||  || Forståelse ||   || forklare, tolke, vise til forskjeller, likheter og særtrekk, oversette ||   ||
 * Trinn 1: (lavt nivå) ||  || Faktakunnskap ||   || gjengi, beskrive, samle, definere, regne opp, identifisere ||   ||

__34/09 Møte med Norsk Gassenter__ Det blir møte med Tore Woll fra Norsk Gassenter på mandag 11/5. Bård Inge og Sissel er vertskap og tema blir revideringen av plan for petroleumsproduksjon med tanke på gass.

__35/09 Fag- og timefordeling for neste skoleår - status__ Utkast til fag- og timefordeling for neste år vil bli gjort kjent snarlig.

__36/09 Hovedprosjektene - status__ Dette er første runde med hovedprosjekt etter nye regler. Viktig at vi noterer oss hva som gikk bra og hva som kan gjøres bedre.

Referat med blå skrift.
 * Avdelingsmøte 26. mars 2009**

Rom 304 kl. 1330 - 1415 Til stede: Gry, Ragnhild, Helen, Linda, Dag, Kjell Kåre, KjellJ, Sissel, OddB, Anna Marita og Bård Inge.

__19/09 Søkestatus 25. mars__ Alle:
 * FTP01H ||  || BORING (H) ||   || 59 ||   || 54 G ||   || 5 J ||   ||   ||


 * FTP02H ||  || BRØNNSERVICE (H) ||   || 41 ||   || 38 ||   || 3 ||   ||   ||


 * FTP03H ||  || PETROLEUMSPRODUKSJON (H) ||   || 30 ||   || 27 ||   || 3 ||   ||   ||


 * FTP04H ||  || HAVBUNNSINSTALLASJONER (H) ||   || 24 ||   || 24 ||   || 0 ||   ||   ||

Førstevalgs:
 * FTP01H ||  || BORING (H) ||   || 30 ||   || 26 G ||   || 4J ||   ||   ||


 * FTP02H ||  || BRØNNSERVICE (H) ||   || 20 ||   || 18 ||   || 2 ||   ||   ||


 * FTP03H ||  || PETROLEUMSPRODUKSJON (H) ||   || 14 ||   || 13 ||   || 1 ||   ||   ||


 * FTP04H ||  || HAVBUNNSINSTALLASJONER (H) ||   || 5 ||   || 5 ||   || 0 ||   ||   ||

Søkertallene ca. 3 uker før søknadsfristens utløp ble raskt gjennomgått.

__20/09 Modulkonsentrasjon for neste skoleår__ Det har i inneværende skoleår vært kjørt forholdsvis korte og konsentrerte moduler. Ønsker vi å legge oss på samme linjen neste år, eller skal vi gi bedre tid til hver modul og heller kjøre flere moduler samtidig? Innspill ønskes. Det vil også bli lagt ut en enkel undersøkelse for studentene for å få en formening om hvordan de ønsker modulkonsentrasjonen. Det ble foreslått at en undersøkelse også bør omfatte involverte lærere. Leder vil forsøke å få satt opp en slik undersøkelse før påske.

__21/09 Simulatorene på rom 205__ Vi har nå mottatt tilbud fra produsenten CD Inc. om å få oppgradert og driftsatt både brønnoverhalingssimulatoren og den kombinerte simulatoren som henger på veggen. Målet er å få begge enhetene opp på Windows XP-standard og de vil da kunne betjenes på samme måte som fullskala boresimulatoren på rom 204. Leder ga en kort orientering.

__22/09 Planarbeidet__ Kort orientering om status ved Sissel og B.I. Det ble gitt en kort orientering. Det er ikke lenger departement eller direktorat som fastsetter planverket. Veien vil derfor være kortere om en ønsker å gjøre endringer i innhold. Utdanningen skal være yrkesrettet, det vil si at den kompetansen som studentene våre oppnår under studiet skal kunne tas direkte i bruk i yrkeslivet. Selv om dette primært er en strukturrevisjon, vil det nok være naturlig å se på om noe bør fjernes/reduseres og nye emner tilføyes.

__23/09 NOKUT-søknaden for havbunn__ NOKUT ønsket supplerende opplysninger om 3 forhold knyttet til søknaden. Tilsvaret ble sendt 24 mars og så til orientering slik ut: NOKUT Postboks 1708 0121 Oslo Stavanger 24. mars 2009

// Supplerende opplysninger i forbindelse med søknad om godkjenning av fagskoletilbud innen petroleumsteknologi med fordypning havbunnsinstallasjoner. // Det vises til brev fra NOKUT ref. 09/37-3 datert 3. mars 2009 der det bes om supplerende opplysninger for over nevnte tilbud. Styret ønsker å gjøre målet for utdanningen mer spesifisert ved å fokusere på hvilke spesifikke kvalifikasjoner studentene skal ha oppnådd etter endt utdanning. Styret ønsker videre å tydeliggjøre opptaksreglementet og redegjøre for listen over tilsatte.

//1. Mål for fagskoleutdanning i Petroleumsteknologi med fordypning havbunnsinstallasjoner//
Studiet skal utvikle studentene til reflekterte yrkesutøvere. Studentene skal etter gjennomført utdanning ha lagt et grunnlag for livslang læring og kontinuerlig omstilling. Fagtekniker med fordypning innen havbunnsinstallasjoner skal kunne delta i ledelse, planlegging, gjennomføring og oppfølging av havbunnsaktiviteter på norsk kontinentalsokkel. Utdanningen skal gi relevante teoretiske kunnskaper som sikrer at de oppgavene de blir satt til foregår både effektivt og sikkert med hensyn til liv, helse, miljø og økonomiske verdier. Studiet skal sammen med nødvendig praksis dekke kompetansekravene til arbeidsleder (for eksempel personell som leder deler av installasjonsaktiviteter eller brønnintervensjoner inkludert eget trykkontrollutstyr i forbindelse med havbunnsinstallasjoner) og fagsjef (for eksempel leder av installasjonsaktiviteter eller brønnintervensjoner i forbindelse med havbunnsinstallasjoner hos serviceselskap og leder hos operatørselskap). Kunnskaper: · Kunnskap om instrumentering, signaltolkning og kunne forstå utstyrsvalg ut fra dette. · Inngående kjennskap til trykkforholdene i en brønn og kunne foreta alle nødvendige beregninger både før, under og etter en situasjon hvor brønnen kommer i ubalanse eller ved andre kritiske brønnsituasjoner. · Kunnskap om funksjon og virkemåte til det trykkontrollutstyr som til en hver tid er i bruk og kunne bruke dette. Deler av læringen skal foregå på simulator. · Kunnskaper om aktivitetene i subsea-teamet samt rollene til deltakerne i teamet. · Kunnskaper om forskjellige brønnhodesystemer og kjøreverktøyer. · Kunnskaper om forskjellige kontrollsystemer. Hvilke funksjoner som kan utføres, hvorfor funksjoner er inkludert i systemet og hvordan disse testes/kjøres. · Kunnskaper om virkeområder og prosedyrer i forbindelse med havbunnssystemer / komplettering og produksjonstre. · Kunnskaper om ulike forhold i forbindelse med intervensjoner og intervensjonssystemer. · Kunnskaper om forskjellige koblingssystemer (Tie-ins). · kunnskaper om forskjellige kontrollkabler (Umbilicals). · Kunne vise tverrfaglig forståelse gjennom egne prosjektarbeider. **
 * · Generell kunnskap om boring og det utstyr som er nødvendig i de forskjellige operasjoner, samt kunne rapportere gjennom nettbaserte løsninger.

Ferdigheter:
 * En fagtekniker innen havbunnsinstallasjonsfaget må kunne lede og overvåke operasjoner knyttet til installasjon, intervensjon, reparasjon og vedlikehold med tilhørende forberedelse på subsea-utstyr og -enheter, utføre rapportering på verktøysystemer og faste, permanent installerte utstyrsenheter. I tillegg må fagteknikeren kunne utføre arbeid i henhold til bedriftens rutiner og prosedyrer. **

Generell kompetanse:
 * En fagtekniker skal løpende vurdere egen læring og identifisere læringsbehov. Han /hun må videre kunne håndtere komplekse tekniske eller faglige aktiviteter eller prosjekter, samt ta beslutningsansvar i uforutsigbare yrkes- eller studiesammenhenger. Fagteknikeren skal også ta ansvar for å administrere faglig utvikling for individer og grupper, samt kunne innhente og tolke relevante data fra et område for å løse problemer. **

// 2. Opptaksreglement // NOKUT ber om presisering på punkt b og c mht om kravet for opptak er Vk1/Vg2 eller Vk2/Vg3. Nedenfor følger korrigert opptaksreglement der det også er gjort en presisering på punkt a.
 * Opptaksreglementet har som basis det generelle kravet om relevant fagbrev eller minst 5 års praksis for inntak på teknisk fagskoleutdanning (pkt 1.2 i ”Nasjonal plan for toårig teknisk fagskoleutdanning, generell del”) og ”OLF/NR - Retningslinje 024 for opplæring av bore- og brønnpersonell”, rev 3, gjeldende fra 1.12 2008.

For opptak til fagskoleutdanningen Petroleumsteknologi, kreves (Se OLF/NR - Retningslinje 024 for opplæring av bore- og brønnpersonell, rev 3, gjeldende fra 1.12 2008) :

a. Fagbrev innen boreoperatørfaget eller et av brønnfagene (gjelder alle lærefagene i boring/brønn før og etter Kunnskapsløftet), eller b. Lærekontrakt som viser fullført læretid etter Vk1/Vg2 Brønnteknikk innen boreoperatørfaget eller et av brønnfagene (gjelder alle lærefagene i boring/brønn før og etter Kunnskapsløftet) i løpet av det kalenderåret det søkes opptak, eller c. Minimum 5 års relevant praksis (primært relatert til boring/brønn) samt realkompetanse i fellesfag (allmenne fag) tilsvarende læreplanene i Vg1 (grunnkurs) og Vg2 (VK1) (Vurdering av praksis og realkompetanse i fellesfag gjøres av skolen), eller d. Fagbrev innen mekaniske fag, byggfag, kjemi/prosessfag eller elektrofag (etter 2010, som følge av ny struktur i Kunnskapsløftet, gjelder det også fagbrev innen Teknikk og industriell produksjon og Bygg- og anleggsteknikk) + offentlig godkjent tverrfaglig eksamen i Vg2 Brønnteknikk. Offentlig godkjent tverrfaglig eksamen i Vg2 Brønnteknikk kan erstattes av kursbevis fra bestått 420 timers grunnleggende kurs i bore- og brønnteknikk avlagt før 1.8.2007. **

// 3. Liste over tilsatte som bidrar i den omsøkte utdanningen // Når det gjelder listen over tilsatte som bidrar i det omsøkte utdanningstilbudet og det avvikende antallet CV’er som fulgte søknaden, ønsker styret å kommentere at lærestedet organiserer de tilsatte i lærerteam. Når det oppstår behov for endring av teamenes sammensetning, kan det være naturlig å trekke inn andre av skolens lærerressurser. Derfor er det i vedlagte oppdaterte liste over tilsatte ført opp de overskytende tilsatte som suppleantlærere knyttet til fag..

Med vennlig hilsen, Tor Helge Handeland Styreleder Fagskolen Rogaland

Leder ga en kort orientering om status.

__24/09 Regler for grønn tid__ For å få lik praksis i forhold til praktisering av grønn tid mellom avdelingene vil det snarlig bli lansert noen få enkle regler. Disse reglene lanseres herved:

Regler for grønn tid ved SOTS. **


 * Grønn tid er arbeidstid og skal når ikke annet er avtalt med avdelingsleder, gjennomføres på skolen.


 * Fravær i grønn tid meldes i forkant til avdelingsleder. Dette gjelder også nødvendige ærend som for eksempel sykt barn i barnehage, legebesøk, tannlege.


 * Det er mulig, etter avtale med avdelingsleder, å flytte grønn tid fra et tidsrom til et annet.

Ledergruppen ved SOTS

Leder ga en kort orientering.

__25/09 Fagdagene__ Fagdagene er over for denne gangen. Forsøket med å tilrettelegge timeplanen slik at studentene våre skulle få anleding til å delta på alle foredragene kan ikke anses som vellykket. Antallet fremmøtte petroleumsstudenter var svært lavt. Fordragene var generelt av høy kvalitet og berørte sentrale områder i studiet. Tilbakemeldinger fra studenter som satt på 123 er gode. Noen tilbakemeldinger går på: Ikke lærlinger alene på stand, ønsker neste gang foredrag om traktor, coiled tubing, brønnservice og wireline. Tilbakemelding med ros og ris fra lærerne ønskes. Hva gjør vi bedre neste gang? Tydeligere retningslinjer for hvordan en skal forholde seg med klassene. Petroleumsdagen bør i større grad rettes mot elever. Viktig å får rette firmaer på rett dag.

__26/09 Ukeplan for neste skoleår__

Skal vi få plass til de 13 ukene mellom skolestart og skoleslutt ser jeg ikke annet enn at ukeplanen må bli seende slik ut:

Denne takten er en direkte forlengelse av inneværende års.
 * Ukeplan petroleum 2009 - 2010 || Ukeenhet || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || 8 || 9 || 10 || 11 || 12 || 13 ||  ||
 * ^  || Ukenr. pulje A || 37 || 38 || 43 || 44 || 49 || 50 || 2 || 3 || 9 || 14 || 15 || 20 || 21 ||   ||
 * ||  ||   || Ukenr. pulje B || 34 || 35 || 40 || 46 || 47 || 5 || 6 || 11 || 12 || 17 || 18 || 23 || 24 ||   ||

Det fremkom ingen bedre ideer. Fleksibiliteten er liten dersom samlingene skal få plass mellom formell skolestart og formell skoleslutt. Ukeplanen publiseres omgående i forhold til studentene.

Avdelingsmøte 12. februar 2009
 * Referat med blå skrift.

Husk å svare på personalundersøkelsen! Rom 201 kl. 1330 - 1415 Til stede: Gry, Ragnhild, Helen, Linda, Elisabeth, Terje, Dag, Kjell Kåre, KjellJ, Thorleif, Jostein, Hans, Sissel, Odd og Bård Inge.

__12/09 Årets søkning i gang__ Vi praktiserer følgende opptakskriterier (kunngjort i fjor på sots.no):**

Hva kreves for å bli tatt opp på petroleumsteknisk fagskole høsten 2008?
 * Det kreves dokumentasjon på ett av følgende alternativer:**
 * Fagbrev innen boring/brønnteknikk.
 * Lærlingkontrakt som viser fullført læretid innen boring/brønnteknikk i søkeråret.
 * Minimum 5 års relevant praksis (primært relatert til boring/brønn) samt realkompetanse i felles allmenne fag tilsvarene læreplanene i grunnkurs og VkI i yrkesfag.
 * Fagbrev innen byggfag, elektro, kjemi/prosessfag eller mekaniske fag pluss **offentlig godkjent tverrfaglig eksamen i brønnteknikk (Vg2)*.**
 * Offentlig godkjent tverrfaglig eksamen i brønnteknikk kan erstattes av kursbevis fra bestått 420 timers grunnleggende kurs i bore- og brønnteknikk avlagt før 1. august 2007.

Status pr. 12. februar:

Alle: Førstevalgs: Leder orienterte om opptakskravene som praktiseres og problemstillinger knyttet til dette. Ellers virker søkertallene mer enn to måneder før fristen går ut, ganske positive.
 * FTP01H || BORING (H) || 25 || 23 G || 2 J ||  ||
 * FTP02H || BRØNNSERVICE (H) || 13 || 11 || 2 ||  ||
 * FTP03H || PETROLEUMSPRODUKSJON (H) || 10 || 9 || 1 ||  ||
 * FTP04H || HAVBUNNSINSTALLASJONER (H) || 8 || 8 || 0 ||  ||
 * FTP01H || BORING (H) || 12 || 11 || 1 ||  ||
 * FTP02H || BRØNNSERVICE (H) || 5 || 3 || 2 ||  ||
 * FTP03H || PETROLEUMSPRODUKSJON (H) || 5 || 5 || 0 ||  ||
 * FTP04H || HAVBUNNSINSTALLASJONER (H) || 2 || 2 || 0 ||  ||

__13/09 NOKUT-søknaden for havbunnsinstallasjoner__ Søknaden er lagt ut på ItsLearning. Søknaden finnes under faget Nokut-søknader. Der finnes all dokumentasjon som ble oversendt NOKUT 24. januar.

__14/09 Petroleumspresentasjoner__ Som spin-off-effekt av kursvirksomheten vår, vil en serie med innspilte videopresentasjoner i petroleumsemner bli tilgjengelige for bruk i ordinær opplæring. Disse skal dekke flere nivåer fra videregående og oppover og vil bli tilgjengelige ved streaming. Linda ga et kort omriss.

__15/09 Fagdagsforberedelser__, status Følgende firmaer er påmeldt for stands: Weatherford Norge AS Halliburton AS Fabricom AS Odfjell Drilling Seadrill Offshore AS Vetco Gray Scandinavia AS Aker Solutions, Aker Well Service Aker Drilling

Arild Aarskog vil holde innlegg om offshore prosessanlegg. Det arbeides med å få på plass et foredrag fra Baker innenfor integrerte operasjoner. Baker er også på vei inn som utstiller. De vil også levere foredrag innen integrerte operasjoner. Vi har fortsatt åpning for ett innlegg.

__16/09 Planarbeidet - studentrepresentant__ Som ansvarlig skole for fagretning petroleum, må vi få på plass en studentrepresentant. Det bør være en repesentant som eventuelt også er her til høsten. Sissel har mottatt noen få forslag til studentrepresentant. Hun er fortsatt åpen for forslag.

__17/09 Drop-outs - kartlegging__ Vi skulle nå være godt i gang med 2009. Kontaktlærere for alle 3 årstrinn bes før vinterferien om å lage en fortegnelse over studenter som ikke later til å være med oss lengre, slik at avd.leder kan forsøke å kontakte dem.

__18/09 Produksjonsfordypningen__ Innholdsjustering i forhold til gass og eventuell navneendring til Olje- og gassbehandling. Med referanse til sak 09/09, deltok Ronny og Mari Anne på dette møtet. Konklusjonen ble at dagens plan for fordypning petroleumsproduksjon med mindre justeringer vil kunne tilfredsstille næringens krav til en fagskoleutdanning innen gass.

Avdelingsmøte 15. januar 2009 Til stede: Anna Marita, Sissel, Ragnhild, OddW, Mari Anne, Hans, Terje, Gry, Jostein, Kjell Kåre, Sigbjørn, Kristian, OddB, Elisabeth, Thorleif, og Bård Inge (og litt Linda).
 * Referat med blått.

01/09 COSL-simulatoren Kristian ga en kort oppsummering av tingenes tilstand. Tidspunkt for overlevering fra leverandør National Oilwell Varco til kunde COSL (tidl. Awilco) vil foregå 14. februar. Da vil anlegget bli fraktet til oss for montering i nybygd rom i verkstedsbygget. Det foreligger en Rig Spec Powerpoint som kan lånes av Kristian eller leder.

__02/09 Fagdagstemaer__ Innkomne temaer sålangt:**

Aarskog er forøvrig ansvarlig for alle lærlinger i prosessfaget hos ConnocoPhillips. || Kristian Moe || Flere forslag? De tilstedeværende ble oppfordret til å komme med flere foredragsemner, slik at vi kan velge ut fra et større mangfold. Det var imidlertid stemning for at Offshore prosessanlegg ved Arild Aarskog kunne passet bra om det var vinklet inn mot CO2-gjenvinning. Leder foreslo Integrerte operajoner som har tiltakende aktualitet. Kjell Kåre opplyser om at Mike Herbert i ConocoPhillips kunne vært en aktuell foredragsholder her.
 * Innhold || Foredragsholder || Forslagsstiller ||
 * Offshore prosessanlegg || Dr. Stip. (Ph.D. stipendiat UiS) Arild Aarskog ConocoPhillips, 95041264
 * Drilling Flight Recorder – National Oilwell, se vedlegg || F rode Røed, 90542475, frode.roed@nov.com || Kristian Moe ||

__03/09 Utstillere til fagdagene__

Disse står på listen: Halliburton, AkerSolutions, Weatherford, Schlumberger, GE/Vetco, BakerOiltools, Maersk, Seadrill.

Flere? Navn på flere altuelle firmaer sendes leder i e-post.

__04/09 ItsLearning driftsstans__

Det har vært driftsstans tidligere denne uken og i den forbindelse sier de: Som de fleste av dere nok har fått med dere så hadde vi store driftsproblemer på [|www.itslearning.com] i går. Totalt så har vi logget over fem timer nedetid, mesteparten av dette innenfor arbeidstid. Dette gjør dessverre at gårsdagen var en av de verste vi har sett i forhold til driftskvalitet på vår tjeneste og vi tar dette ytterst alvorlig. Hva skjedde?
 * Klokken 09:16 i går så ble vi truffet av det første av i alt tre omfattende ” “Distributed Denial of Service attacks” (Wikipedia: http://en.wikipedia.org/wiki/Ddos#Distributed_attack <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">). Innen et minutt økte trafikken til vår innloggingsside til 20 ganger det som er normalt. En sentral tjeneste i vårt driftsmiljø klarte ikke å holde følge med trafikken og vi krasjet. **

Er ikke it’s learning beskyttet mot denne type angrep?
 * En rekke sikkerhetsmekanismer er allerede i plass i vårt driftsmiljø og stopper denne type angrep med jevnlige mellomrom. Men uheldigvis var gårsdagens angrep spesielt målrettet og koordinert og vi hadde ikke nok beskyttelse til å forhindre at angrepet fikk konsekvenser.**

Har vi rettet opp i dette nå?**Å beskytte seg mot såkalte DDOS angrep er en pågående prosess, og vi risikerer alltid nye angrep. Vi har imidlertid i løpet av natten introdusert flere nye sikkerhetsmekanismer som vil kunne stoppe angrep tilsvarende det vi så i går. Flere nye sikkerhetstiltak vil bli introdusert i den kommende tiden. Av sikkerhetsmessige årsaker så vil vi ikke kommunisere verken detaljer rundt tiltakene vi setter i verk eller tidshorisont.** Var dette et forsettelig angrep eller var vi et tilfeldig offer?**Denne type skjer hverken tilfeldig eller ved et uhell. Dette var et planlagt angrep på vår virksomhet og det er noe vi tar veldig alvorlig. Så langt det lar seg gjøre vil vi samarbeide med norske myndigheter og en politianmeldelse vil bli levert. Hvis du sitter på informasjon du tror kan være nyttig for oss i denne saken, ikke nøl med å kontakte oss på e-post (post(at)itslearning.com) eller ved å benytte det følgende skjema (anonymt): http://www.itslearning.com/test/r.aspx?XS=ysezstmzzo** Har kundedata kommet på avveie i dette angrepet?**Nei. Formålet med dette angrepet var kun å forstyrre driftstjenesten vår. Ingen data er kommet på avveie, både brukerkontoer og kundedata er meget godt sikret. __05/09 Organisering av skoleåret 2009/10__

Det vil i år bli forsøkt å igangsette planleggingen i forhold til nytt skoleår tidligere enn tradisjonelt. Dette går på lærer/fag forhold, men også modulgjennomføring og muligens forsøk med "selvstyrte moduler". Leder orienterte kort.

__06/09 Havbunnssøknaden__

Avd.leder skriver fortsatt på havbunnssøknaden og denne vil bli forsøkt innfaset med Kristiansund, som søker tilsvarende tilbud. Leder orienterte kort

__07/09 Videreutdanning for lærere__

UiS vil ha en turnerunde rundt til noen skoler for å informere om et nytt bachelor- og masterprogram (Lektorprogrammet). De kommer ikke til SOTS, men kjøreplanen er:** Uke 4

Marie Smidt-Solbakken || Kontaktperson: Briten Russdal-Hamre || Kontaktperson: Kjersti Vik || Kontaktperson: Kjersti Vik || Kontaktperson: Marie Smidt-Solbakken || Kontaktperson: Randi Njå || Kontaktperson: Ulf Schöne ||
 * Mandag 19.01 || Tirsdag 20.01 || Onsdag 21.01 || Torsdag 22.01 |||| Fredag 23.01 ||
 * Kontaktperson:
 * 08.30 Bergeland videregående skole || 08.30 Hetland videregående skole || 10.30 Jåtta videregående skole || 11.45 Bryne videregående skole || 08.30 St. Olav videregående skole || 08.30 Akademiet Sandnes || 08.20 Lundehaugen videregående skole ||
 * 10.30 Randaberg videregående skole || 10.30 Gand videregående skole || 12.30 Forus videregående skole || 13.30 Time videregående skole || 10.30 Stavanger Katedralskole || 10.30 Uldals videregående skole? || 10.30 Sandnes videregående skole ||

Uke 5

Marie Smidt-Solbakken || Kontaktperson: Briten Russdal-Hamre || Kontaktperson: Briten Russdal-Hamre || Kontakperson: Randi Njå || Leder orienterte kort.
 * Mandag 26.01 || Tirsdag 27.01 || Torsdag 29.01 || Fredag 30.01 ||
 * Kontaktperson:
 * 08.30 St. Svithun videregående skole || 10.00 Dalane videregående skole || 08.10 Tryggheim videregående skole || 09.30 Strand videregående skole ||
 * 10.30 Sola videregående skole ||  || 10.30 Øksnevad videregående skole || 11.30 Noroff Mediegymnas ||

__08/09 Prosjekter knyttet til DuaRamrig og kostnadsbesparelser.__

Har noe slikt vært kjørt hos oss? Ingen hadde kjennskap til at et slikt prosjekt hadde vært kjørt hos oss. Kanskje noe å tenke på?

__09/09 Gassteknologi på fagskolen__ Møte 22/1 på Kårstø sammen med Tor Finn Isaksen, sjef plattformdrift Kårstø Rolf Bolling, rektor Fagskolen i Telemark Tore Woll, Norsk Gassenter Ronny drar fra oss.

Leder orienterte kort. Det ble anbefalt at Ronny tar med seg en downstream-fagperson fra skolen. Mari Anne? __10/09 Vett og Viten__

Det foretas for øyeblikket en flytting av el-petroleum over på nye servere. Dette vil medføre at systemet kan være noe ustabilt i perioden fram til og med mandag 19.jan.
=== Det vil ikke bli stengt ned og jobben skal gjøres mest mulig uten at tilgangen blir berørt. Likevel må en ta høyde for at uforutsette ting kan skje og går derfor ut med denne beskjeden til våre største kunder. ===

=== Bård Inge – jeg la i går ut nedenforstående beskjed på Itslearning til de tre klassene jeg kan legge inn oppslag på. Har ikke gjort noe vis a vis lærerne. Du får vurdere om det er aktuelt / nødvendig. === Leder orienterte kort __11/09 Planstatus__

Arbeidsplaner er lagt ut på modul 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 31 og 32 Samordningsplaner er lagt uty på modul 3, 7, 9 og 31.

Hvor er resten? Leder orienterte kort og ble gjort oppmerksom på at flere av de etterlyste planene finnes. De ansvarlige sjekker opp og får lagt dem på plass under riktig "fag". Leder vil uavlatelig etterspør publiseringen av disse planene.

4. desember 2008


 * Ved avdelingsmøtet (rom 201) denne dagen basert på denne wiki, deltok Dag Eigil Rusnes; Gry.Kapstad; Hans Magnus Gundersen; Helen Ravnanger; Jostein Sørbø; Karl M. Kristensen; Kjell Johnsen; Kjell Kåre Fjelde; Linda Lidal; Mari Anne Idland; Odd Bø; Ragnhild Tveit; Sigbjørn Gjedrem; Sissel Paaske; Terje Kent Ask; Thorleif H Andersen;

__ Lærebokuttalelser (konsulentuttalelser) __

Vett og Viten er på jakt etter en eller to faglærere som kunne gjøre en vurdering av hvordan to av deres bøker samsvarer med læreplan og undervisningsopplegget på SOTS. De tar også gjerne imot tilbakemelding på feil, mangler eller overflødig fagstoff som er tatt med i disse bøkene. Følgende to bøker ønskes evaluert: ISBN 82 412 05937 Produksjonsteknikk 2 (Lars Haugland) ISBN 82 412 04906 Produksjon av olje og gass (Tore Nedregaard ) Forlaget skaffer bokeksemplarer til konsulenene.

Mari Anne og Karl foreslås som konsulenter overfor V&V.

__ Medlemmer til plangruppe TF petroleum __

Vi må finne frem til to lærere som til sammen har faglig bredde i fagskolen til å gå inn i læreplanrevisjonen.

Sissel ble foreslått fra boring/brønn og Terje/Karl ble foreslått for produksjon. Avd.leder forbeholder seg retten til å vurdere forslagene.

__Frafall i 5P__

Jeg har en liste over 9 førsteårsstudenter som har vært passive denne høsten. Jeg har kontaktet dem og har foreløpig fått tilbakemelding fra 4 som av ulike grunner har sluttet/ikke begynt.

__Holdninger til fravær og åndsverk__

Som dere kjenner til, så har jeg lagt ut denne på fellesinformasjonene ItsLearning: Noen kommentarer?

__Modulstatus__ Modul 3, 4 og 5 nærmer seg slutten og modul 1 og 13 begynner. Status?

Ragnhild jobber med saken.

__Proaktiv boreoperasjonsstøtte__ Selskapet Knowledgecreation ønsker sammen med UiS og oss å utvikle dette felles faget.

Ideen er at man lager en prosess hvor et tverrfaglig team skal lage en boreplan og gjennomføre en simulert boreoperasjonen knyttet til denne boreplanen. Et lærer/simulator team skal utfordre boreteamet med relevante utfordringer under boreoperasjonen. Ideen er å fokusere læringen langs flere akser:** Industriens innsats innen Integrerte Operasjoner er fortsatt ganske teknologitung. Det er fortsatt et vakuum utprøving og eksperimentering med nye arbeidsformer. Operative team i Olje/Drilling selskapene har ikke mulighet for slik eksperimentering på "riggtid" og de har som regel ikke mye tid utenom. Derfor er studenter med tilgang til en simulator i en unik posisjon til å "leke" seg frem til nye måter å arbeide på. Man kan se for seg et fruktbart samarbeid med industrien rundt dette kurset.
 * Kunnskap om arbeidsprosesser for planfasen og operasjonsfasen for å kunne agere proaktivt i operasjonsfasen.
 * Utforske nye måter å samarbeide på (arbeidsformer) mellom bore og petroleums under plan og operasjonsfasen.
 * Finne måter å utnytte eksisterende teknologi for å støtte team som samarbeider over avstand.
 * Trening i samspill i tverrfaglig team i en operativ sammenheng.

__19. november 2008__

En wiki kan vise seg å være et nyttig redskap som vi kan bruke i læringssammenheng i forhold til studenter og kolleger, men også privat om vi for eksempel skal på campingtur. [|Denne lenken] inneholder snaue 4 minuter om hva en wiki er. Som administrator av denne wikien kan jeg tilby skrivetilgang til dem jeg ønsker. Hele verden har i prinsippet lesetilgang om de kjenner nettadressen. Mange wikier er satt opp med allmenn skrivetilgang også og slik er bl.a. verdens største leksikon oppstått. En wiki som denne kan opprettes av enhver og er gratis om en aksepterer annonsekolonnen til høyre. //Kommentarer://
 * __Petrokanalen på wiki__

__Hovedprosjektene__ En del av hovedprosjektene er nå i gang. Jeg ser allerede nå at veilederoppgavene kanskje burde vært spredd noe bedre utover lærerne, men vi får ta lærdom av slike erfaringer. Det viktigste nå er å få prosjektene inn på et spor som stimulerer til annen informasjonsinnhenting enn den som lar seg klippe og lime ut fra nettet. Det bør ligge et stort læringspotensiale i hovedprosjektene. I den forrige fagskoleordningen inngikk prosjektet (den gang tverrfaglig prosjekt) i fordypningsfagene og skulle dekke flest mulig av målene i disse. Nå dekker modulene målene i fordypningsfagene og vi står litt friere i forhold til innholdet i hovedprosjektet. Vi bør, slik jeg ser det, i størst mulig grad styre klar rent beskrivende tema og i større grad fokusere på rutiner, operasjoner, spissede problemstillinger osv. som danner grunnlag for refleksjon og vurdering av løsninger. Jeg ser på det som en styrke om vi/studentene klarer å dra inn inn/engasjere firmaer (studentens egne eller andre) i prosjektarbeidet. Foruten å få prosjektene mer levende og kanskje mindre reproduserende, så vil samtidig næringslivet få nyttig innsyn i hva vi driver med både innholdsmessig og nivåmessig. Kanskje wikier kan få sin plass her? //Kommentarer://

__Valgfag__ Vi er tidligere blitt enige om å plukke opp igjen temaet valgfag for produksjonsfordypningen. Tidligere har vi tilbudt fagprøveteori til prosessfagprøven som valgfag, men i år viser det seg at flere av studentene allerede har dette fagbrevet. Fagskoleloven som nå gjelder sier at nivået vårt skal ligge over videregående skoles. Vi er tertiærutdanning, og Nokut vil nok ikke juble om de kommer på revisjon til oss og finner mye innhold og nivå fra videregående opplæring. Dette må vi ha i bakhodet når vi ser på valgfagsinnholdet. Når det gjelder boring, vil vi opprettholde IWCF-relatert innhold, men nå som et IWCF-tillegg som sammen med trykkontroll 1 og 2 setter studentene i stand til å klare sertifiseringen. For brønnservice vil vi forsøke å få til noe tilsvarende. Om noen fortsatt er i tvil om fagskolens plassering i det norske systemet, så er den slik:

//Kommentarer://

__Havbunnssøknaden__ Jeg er ennå ikke ferdig med denne, men kompetansematrisen jeg nylig ba om tilbakemelding på, er et viktig element i denne søknaden. Kristiansund er interessert i å samarbeide med oss innenfor petroleum og jeg håper vi kunne fått til et samarbeid med Bergen maritime fagskole også. (Jeg skal på en konferanse neste uke der noen av bergenserne står på deltakerlista, så jeg skal prøve å få tatt en prat.) Når det gjelder havbunnsøknaden vår, så vil jeg basere den på den opprinnelige planen og de innspillene til annen struktur som kom opp når vi hadde prosessen gående forrige skoleår (med hjelp fra FMC) ønsker jeg å få med i revisjonsarbeidet som er omtalt nedenfor her. //Kommentarer://

__Nasjonal planrevisjon__ Som sikkert de fleste kjenner til, så skal det foregå en revisjon av det nasjonale (fagspesifikke) planveket dette skoleåret. Her håper vi å få med et par ressurspersoner fra petroleum inn i plangruppen og kanskje en student som sist. Bergen har allerede sagt at Tom Getz og Gustav Bahus ønsker å delta. Sist var Helge og jeg med og ingen av oss kan gå inn denne gangen av ulike grunner. Revisjonen skal skje på basis av retningslinjene fra nasjonalt utvalg (NUTF). Gruppene må med et kritisk øye se til at mål fra planverket i videregående ikke gjentas i fagskolen. En tenker her både nivå, innhold og taksonomi. Fagskolen skal jo bygge på videregående opplæring. Videre er målet at innholdet i dagens planverk ikke skal endres vesentlig, men emnene skal grupperes i "nasjonale moduler" som gis et navn. Disse modulene skal normalt ha et minimumsomfang på 10 - 30 fagskolepoeng, sier utvalget. Altså store moduler som blir like fra skole til skole. Det skal utarbeides kompetansemål for modulene og det skal beskrives læringsutbytte. Det siste er et viktig element når fagskolen blir klassifisert i et nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk baser på [|EQF]. Detaljeringsgraden i de nasjonale planene skal reduseres i forhold til dagens. Plangruppene får også i oppdrag å integrere innholdet i dagens redskapsfag i de tekniske modulene. Utvalget sier klart at kun redskapsemner som ikke egner seg til integrering, skal samles i egen modul. Når det gjelder kommuniasjonsemnene så trenger disse en ekstra gjennomgang med tanke på nye kommunikasjonsformer og endringer i samfunnet rundt oss. Dette er altså snakk om det nasjonale planverket som skal sikre at i alle fall de offentlige fagskolene har tilbud som er i tråd med hverandre. Fortsatt er det skolenes egne opplæringsplaner som skal fortelle studentene, samfunnet og Nokut hvordan vi skal nå målene i planverket, så her blir detaljeringsgraden høyere. Skal vi være med å forme utviklingen, så er det viktig at vi engasjerer oss i dette planarbeidet. Mer info [|her]. //Kommentarer:// Det er i denne forbindelse viktig at kommunikasjonsfagene fortsatt ivaretas i henhold til fagenes særpreg. Som det ganske riktig her framholdes, så er det ikke alt innen disse fagene som er egnet til å integreres med andre fag/emner. Det bør derfor fortsatt være en modul innen kommunikasjonfaget, som kan ivareta dette.

__Fagkolen og holdninger__ Vi opplever om dagen en del fravær i petroleumsklassene. Spesielt blir dette synlig i de små fordypningsklassene. I blant må lærerne gå med uforrettet sak. Studentene har ved oppstart av studiet blitt informert tydelig om at det er fremmøteplikt til studiet og at de må melde fra til skolen/kontaktlærer hvis de av en eller annen årsak ikke er kan overholde møteplikten. (Vi har presisert varslingsplikten ytterligere ved fravær fra vurderingssituasjoner.) Når vi skal vurdere studentene våre, er vi forpliktet å holde oss til følgende karakterbeskrivelse:** Studenten har svært gode kunnskaper, ferdigheter og holdninger. || Studenten har meget gode kunnskaper, ferdigheter og holdninger || Studenten har gode kunnskaper, ferdigheter og holdninger. || Studenten har nokså gode kunnskaper, ferdigheter og holdninger. || Studenten har oppfylt minimumskravene som stilles til kunnskaper, ferdigheter og holdninger. || Studenten har ikke bestått på grunn av vesentlige mangler når det gjelder kunnskaper, ferdigheter eller holdninger. || <span style="color: #050000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Når en student ikke overholder møteplikten og ikke melder fra om dette, så kan vel dette verken sies å signalisere svært god, meget gode eller gode holdninger. Arbeidslivet krever jo også etterrettelighet her. Dette med holdningsspørsmålet kommer jo også inn når det gjelder å oppgi kilder ved innleveringer osv. Er det gode holdninger å utgi andres materiale for å være ens eget? //Kommentarer:// Det kan vel neppe være særlig tvil om at utstrakt fravær fra undervisningen ikke akkurat signaliserer gode holdninger, like lite som det å utgi andres materiale for sitt eget.
 * Trinn/symbol || Generell, ikke fagspesifikk beskrivelse av vurderingskriterier ||
 * A || Fremragende prestasjon som klart utmerker seg.
 * B || Meget god prestasjon.
 * C || Jevnt god prestasjon som er tilfredsstillende på de fleste områder.
 * D || En akseptabel prestasjon med noen vesentlige mangler.
 * E || Prestasjonen tilfredsstiller minimumskravene, men heller ikke mer.
 * F ** || Prestasjon som ikke tilfredsstiller de faglige minimumskravene.

__Variasjon i læringsmetoder__ Jeg hadde besøk av en studenttillitsvalgt nylig. Hun var opptatt av variasjoner i læringsarbeidet. Hun reiste tvil om utbyttet av at lærer mer eller mindre prater i 3 - 5 timer. Ordningen vår med halv tid pr. student medfører nok at lærerne føler behov for å rushe for å komme gjennom alt, men det å ta seg et avbrekk med oppgaveløsning og lærer som veileder innimellom, var kjærkomment og kunne øke læringsutbyttet. //Kommentarer:// Det kan nok tidvis bli mye prating og forelesning, og det er helt klart at ensidig bruk av dette har sine negative sider. Imidlertid har vi gjennom en del år nå erfart at studentene i stor grad faktisk liker at det kommer inn en lærer som foreleser, og på den måten gir dem noe. Og av og til kan det faktisk være nødvendig å gå igjennom en del fagstoff.

__Programvaretilgang RFK__ Jeg har ikke fått undersøkt med skoleeier om også fagskolestudentene våre kan gjøre seg bruk av programvaretilgangen for egen eiet PC som fremkommer under http://www.rogfk.no/itskole/modules/module_123/proxy.asp?D=1&C=810&I=0&mid=854 I såfall kunne Office 2003 blitt gjort tilgjengelig for alle slik at alle i klassene kunne brukt samme plattform. Jeg kommer tilbake når avklaring foreligger. //Kommentarer:// Det hadde absolutt vært greit med en avklaring her. Imidlertid er det jo et poeng at fagskolen nå er utskilt som et eget skoleslag, men det er å håpe at det kan finnes løsninger som gjør det legitimt å laste ned f.eks. Office 2003 og Clue også for fagskolestudentene.

__Det digitale nettsamfunnet__ Du lurte kanskje på hva en wiki var eller hva betyr det å blogge og hva er twitter? Fylkeskommunen har nå startet et program mot skolelederne i fylket for å drive opplysning på dette området. Den yngre generasjon forholder seg i tiltakende grad til disse mediene og formålet er å få bygget bro over denne generasjonskløften mellom digitalt innfødte og digitale innvandrere. Vi får "hjemmelekser", så temaet det vil dukke opp for de fleste i tiden som kommer. Jeg har opprettet en mappe under faget SOTS på ItsLearning som heter Det digitale nettsamfunnet der det ligger lenker til diverse presentasjoner samt en publikasjon utgitt av UiO nylig (Forskning viser..) som behandler temaet. Et eksempel (riktignok fra 2006) kan du se [|her]. // Kommentarer // Det er nok en hel del digitale innvandrere også blant lærerne!